Manje od tri posto ulica u BiH nosi nazive po ženama
![](https://diskriminacija.ba/sites/default/files/styles/headline_520x330/public/naslovna_7.jpg?itok=TSI-cvuV)
Leksikon „100 žena-100 ulica po ženama“ predstavljen je u Sarajevu čime je zvanično i počela istoimena kampanja koju realizuje 14 organizacija okupljenih oko Inicijative „Mir sa ženskim licem – ženska inicijativa za suočavanje s prošlošću“, te Forum civilna mirovna služba (Forum ZFD).
Prema podacima istraživanja Inicijative koje je provedeno u 12 gradova Bosne i Hercegovine, od ukupno 4.076 ulica, samo njih 115 (oko 2,82%) nosi ime po ženama ili su povezane sa ženskim aktivizmom.
„Najviše ulica koje nose imena po ženama nalazi se u Banjaluci. Od 650 ulica u ovom gradu, 43 su nazvane po ženama. U Mostaru imamo samo jednu ulicu nazvanu po ženi, a u Bosanskom Grahovu nema niti jedne ulice koja nosi ime žene“, kaže Gorica Ivić jedna od autorica leksikona i aktivistica za ženska ljudska prava u Banjaluci.
Gorica Ivić
Među gradovima koji su obuhvaćeni istraživanjem, u većini njih, broj ulica imenovan po ženama sveden je u prosjeku na tri ulice do maksinalnih deset ulica, kao što su Sarajevo, Bihać, Tuzla i Prijedor.
Cilj kampanje „100 žena – 100 ulica po ženama“ je potaknuti donosioce odluka da počnu s mijenjanjem ulica i odavanjem priznanja ženama iz BiH, koje su u proteklim decenijama uradile mnogo toga na zaštiti prava žena unaprijeđenju bh.društva.
„Promjena naziva ulica je jedan duboko i politički i ideološki, ali i duboko formatiran proces koji se veže za mnogo zakona. Ovo nije samo pitanje lokalnih zajednica, već prije svega, pitanje rodne ravnopravnosti, u koje moraju biti uključene politike sa svih nivoa vlasti“, navodi Radmila Žigić, direktorica Fondacije „Lara“ iz Bijeljine.
Žigić kaže da su shodno tome, izradili leksikon, u kojem se nalaze priče 77 žena, koje su dale svoj doprinos u različitim branšama, te na taj način napravile podvige u vremenima u kojima su živjele.
„Mi smo istraživale i koje su to žene po kojima bi se u ovim lokalnim zajednicama mogle nazvati ulice njihovim imenima. Radi se o ženama koje su ostale zabilježene u prošlosti“, navodi Žigić.
Činjenica da samo 115 ulica u BiH nosi imena po ženama, pokazuje to da je bh. društvo još uvijek patrijarhalno, te da je ženama teško dostići ravnopravnost sa muškim kolegama.
„Ako imate kćerku, vi želite i borite se da ona bude ravnopravna u ovom društvu, da ima jednaka prava i mogućnosti kao muškarci. Ako opet znate da od 100 ulica, tri ulice nose imena po ženama, onda znate da nešto duboko nije uredu sa tim društvom“, objašnjava psiholog Srđan Puhalo.
Srđan Puhalo
On smatra da su žene neutemeljeno zapostavljene u bh.društvu, jer znaju, mogu i žele raditi i biti uspješne.
„Međutim, ovdje su žene na ključnim pozicijama samo ukoliko odgovaraju trenutnim nacionalnom-etničkim korpusima koji su na vlasti“, smatra Puhalo.
Inicijalna akcija za integrisanje ravnopravnosti spolova u obilježavanju javnog prostora ne zahtijeva radikalne mjere, da bude obavezno da se 50 posto ulica nazove po ženama, navode iz Fondacije „Lara“.
Prvi cilj je 100 novih ulica imenovanih po ženama u gradovima BiH, čime Inicijativa ne traži brisanje bilo čijeg imena, već razumijevanje i djelovanje koje uključuje spoznaju da je javni prostor zajednički, i žena i muškaraca, te da se pamte žene koje su radile za dobrobit svojih zajednica. Time će se poslati poruka da su ženska dostignuća prepoznata i vrednovana i da žene u bh.društvu neće biti predmet diskriminacije.