Vaša prava BiH: Na tržištu rada posebno su ugrožene žene radnice u trgovini i uslužnoj djelatnosti
![](https://diskriminacija.ba/sites/default/files/styles/headline_520x330/public/vasa_prava_bih.png?itok=6CHLDbik)
Projekat čiji je cilj jačanje prava radnika, sa posebnim naglaskom na žene radnice u trgovini i uslužnoj djelatnosti, podržava Kanadski fond za lokalne inicijative. Kroz projekat će se nastojati ostvariti omogućivanje efektne zaštite radničkih prava, pronalaženje odgovora na sve prisutniju eksploataciju na radnom mjestu, kao i dugoročno stvaranje uslova za unaprjeđenje uslova rada i podizanje životnog standarda najugroženije populacije u našoj zemlji.
Inicijatori projekta postavili su nekoliko glavnih ciljeva koji će se nastojati ostvariti tokom trajanja projekta, a namjera je da se projektnim aktivnostima:
- Građani upoznaju sa mehanizmima zaštite prava radnika, posebno žena u radnom odnosu, kao i da se sindikati značajnije uključe u zagovaranje dosljedne primjene zakonskih propisa u skladu sa svojim nadležnostima
- Izvrši detaljna analiza pravnog okvira i dosadašnje administrativnosudske prakse u zaštiti radnih prava, naročito dosadašnji slučajevi povrede prava žena u radnom odnosu koje rade u trgovini i uslužnim djelatnostima
- Utvrdi kompatibilnost novopredloženih zakona o radu sa EU pravnim okvirom, preduzetim obavezama i međunarodnim pravnim normama, te da se daju konkretni prijedlozi za izradu javnih politika u oblasti radnog prava
- Promoviše zaštita prava radnika, posebno žena u radnom odnosu, kroz alternativno rješavanje radnih sporova i sudsku zaštitu prava.
Harisa Bačvić, pravni savjetnik Udruženja "Vaša prava BiH", smatra kako svi u svakodnevnim situacijama svjedočimo brojnim kršenjima prava radnika. Dovoljno je otići u najbliži trgovački centar i uvjeriti se u nepovoljne uslove rada kojima su radnici, a posebno žene, izložene.
„One informacije koje mi dobivamo u svakodnevnom radu su informacije o stanju na terenu. Veliki broj korisnika koji nam dolazi obraća se upravo sa problematikom te vrste. Svakodnevno, kada uđete u prodavnicu, vidite da žena radi u uslovima koji nisu odgovarajući, da radi u hladnim prostorijama, nema mjesto da sjedne, pa dalje. Općepoznato je da radnice u trgovinskim i uslužnim djelatnostima praktično nemaju radnog vremena iako je to propisano Zakonom o radu, zatim obavljaju svakakve vrste poslova bez odgovarajuće zaštite na radu i tako dalje.“
Teška financijska situacija s kojom se susreće veliki broj bh. stanovništva dovodi ljude u takvu situaciju u kojoj im preostaje malo izbora. Stoga će mnogi prihvatiti bilo kakav posao, kako bi prehranili svoje porodice, smatra Bačvić.
![](https://diskriminacija.ba/sites/default/files/harisa_bacvic.png)
„Sama ekonomska situacija u državi je takva da praktično ljude tjera da pristanu na sve neuslove, samo zato da bi imali posao i obezbijedili tu minimalnu plaću koju eventualno imaju na kraju mjeseca, a vrlo često se desi da i ona kasni, odnosno da nije redovna.“
Radnici bi trebalo da od projekta imaju veliku korist, jer će u sklopu projektnih aktivnosti biti ostvarena saradnja s akterima koji imaju moć da donose odluke u ovoj oblasti i direkto rade na promjenama koje bi osigurale bolje radne uslove.
„Tokom izvršenja projektnih aktivnosti, dolazit ćemo u kontakt kako sa samim radnicima koji su obespravljeni, tako i sa drugim akterima koji mogu doprinijeti rješavanju ove problematike, odnosno poboljšavanju samog stanja na terenu. Dakle, dolazit ćemo u kontat s udruženjima poslodavaca, sa sindikatima i direktno sa radnicima, i to su akteri ovog procesa. Pokušat ćemo da zajednički dođemo do nekih prihvatljivih rješenja, koja će istovremeno poboljšati položaj radnika i njihov svakodnevni život.“
Žene posebno ugrožena kategorija
Nedim Kulenović, pravni savjetnik Udruženja "Vaša prava BiH", smatra kako Zakon o radu Federacije Bosne i Hercegovine prati evropske standarde, međutim nedorečenosti njegove nedorečenosti mogu stvoriti probleme u regulaciji određenih oblasti, posebno kada je riječ o radnom vremenu i ugovorima na određeno vrijeme.
„Zakon o radu Federacije Bosne i Hercegovine donesen je u sklopu privrženosti Bosne i Hercegovine uskljađivanju našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom Evropske unije i to je nešto što je izričito spomenuto i u Reformskoj agendi 2015-2018. Ono što je očito ovdje, jeste da postoje određene nedorečenosti u načinu regulisanja ove materije, u odnosu na neka temeljna zakonodavstva Evropske unije, prije svega tu mislimo na direktive o radnom vremenu, posebno na direktive o ugovorima na određeno vrijeme. To je jedna problematika koju će biti nužno detaljnije analizirati da se utvrdi u kojoj mjeri su zakondavna rješenja u Federaciji BiH usklađena sa našim dužnostima prema Evropskoj uniji.“
Iako je eksploatacija na radnom mjestu sistematski problem u bh. društvu i tiče se svih starosnih i spolnih kategorija, Kulenović navodi da su ipak žene te čija se prava najviše krše.
„Ono na što smo se mi posebno bazirali u ovom projektu jesu ženu kao jedna ranjiva kategorija. Kao što znamo, one su često predmet različitih manipulacija, odnosno mobinga i sličnog uznemiravanja, posebno žene na porodiljskom odsustvu. To su određene kategorije koje se često isključuju od zaključivanja ugovora o radu, ili s kojima se prevashodno zaključuju ugovori o radu na određeno vrijeme u većoj mjeri nego što je to slučaj sa drugim kategorijama“
Rad na crno jedan on najvećih problema
Nermin Hanjalić, pravni savjetnik Udruženja "Vaša prava BiH", izjavio je kako neprijavljeni rad još uvijek predstavlja jedan od najvećih problema u Bosni i Hercegovini.
„Procjenjuje se da trenutno u Bosni i Hercegovini ima više od 200.000 radnika koji rade na crno, dakle, bez zaključenog ugovora o radu, nisu prijavljeni u Zavod penzijsko-invalidskog osiguranja, Zavod zdravstvenog osiguranja i ne ostvaruju nikakva prava po tom osnovu, već se to svodi bukvalno na rad koji podrazumijeva goli opstanak i neku cijenu rada, odnosno zaradu koju radnici ostvare. A šta će biti u budućnosti nakon 10, 20, 30 ili 40 godina... Ima ljudi koji više od 20 godina rade tako. I sve je dobro dok je takav radnik u mogućnosti da obavlja taj rad i stiče zaradu i ostvari egzistenciju, međutim postavlja se pitanje povrede na radu, a čak je bilo i smrtnih ishoda. O tome se kod nas vrlo malo priča, a na godišnjem nivou nije mali broj naših sugrađana koji gube život.“
Važan faktor rješavanja problema radnika trebalo bi da budu i zavodi za zapošljavanje. Međutim, iz Udruženja "Vaša prava BiH" ističu kako ove institucije danas ne obavljaju ono što bi trebalo da budu njihovi primarni zadaci – povezivanje radne snage sa tržištem rada.
![](https://diskriminacija.ba/sites/default/files/nermin_hanjalic.jpg)
„Kada su u pitanju zavodi za zapošljavanje i tu su markirani brojni problemi te institucije. Oni baštine nešto što je jednostavno recidiv prošlosti, iz bivšeg sistema, i oni su se u ovom trenutku pretvorili u puke evidentičare, oni samo popisuju koliko ljudi imaju i izdaju potvrde i uvjerenja kada građanin treba da ostvari neko pravo kao nezaposlen i vode, odnosno obezbjeđuju zdravstvenu zaštitu. To zavodi za zapošljavanje ne mogu nastaviti raditi. Oni se moraju baviti posredovanjem, odnosno povezivanjem tržišta rada i radne snage koja se nalazi na evidenciji kod njih.“
I sam sistem obrazovanja dovodi do produciranja takve radne snage koja nije konkurentna na tržištu rada. Hanjalić smatra da bi se nastavni planovi i programi morali uskladiti sa potrebama koje na tom tržištu postoje.
„Veoma osjetljivo pitanje je pitanje usklađenosti obrazovnog sistema sa potrebama tržišta rada. Naš sistem po inerciji izbacuje kadrove u srednjim školama, strukovnim školama gdje su popularni zanati, a i fakulteti to čak čine. Djeluju po nastavnim planovima i programima koji su davno doneseni, a tržište rada traži nešto drugo. Danas se traže informatičari, inžinjeri, tehničari, neko ko može pratiti nove tehnologije. Međutim, susrećemo se i s tim da poslodavac kaže ja ne mogu nikoga da zaposlim, niko ne može da odgovori adekvatno tom zadatku. U tom smislu i država i zavodi za zapošljavanje i sindikati bi trebalo da ulože napor da se to popravi, dakle da se usklade ponuda i potražnja radne snage jer, uzalud je izbacivati na tržište ljude sa diplomom koji će visiti godinama na zavodu za zapošljavanje i tražiti od svog oca penzionera dvije marke da idu na kafu. Procjenjuje se da u Bosni i Hercegovini ima 170.000 mladih ljudi koji prvi put traže posao i, prema važećoj statistici, mi imamo najveći procenat nezaposlenog mladog stanovništva.“